Чому Франція, Греція та Кіпр заблокували закупівлю снарядів для України
Пропозиція все ж таки докупити ту кількість снарядів, яка необхідна для виконання обіцянки у 1 млн розбилась через позицію трьох країн ЄС
Як повідомляе Війсковий портал «DEFENSE EXPRESS»
Попри те, що Євросоюз не може виконати свою обіцянку з передачі Україні одного мільйона боєприпасів до квітня, це могло бути вирішено тим, що частина грошей піде на їх закупівлю у третіх країнах. Серед можливих варіантів називались Південна Корея, Південно-Африканська Республіка та Туреччина.
Але проти цього виступили Франція, Греція та Кіпр. При цьому не лише зараз, на цій позиції вони стоять з самого початку - з березня 2023 року. Тоді Париж виступив проти закупівлі боєприпасів поза межами Євросоюзу, а його підтримали Афіни та Нікосія.
Причини такої позиції зрозумілі, хоча це й не робить їх людяними. Справа в тому, що Франція лобіює власну оборонну промисловість, в першу чергу Nexter, який є доволі потужним виробником боєприпасів. Але однією з головних проблем виробництва боєрипасів у світі загалом є брак комплектуючих, зокрема вибухівки та порохів. Щодо останнього, то у Франції останній пороховий завод був зачинений у 2004 році.
Й однією із задач було створення нового виробництва у місті Бержерак в Аквітанії, який має виробляти на "перших парах" 1,2 тисячі тонн пороху на рік, чого достатньо на 96 тисяч повних зарядів. Але проблема в тому, що стартувати виробництво має лише у 2025 році. І будівництво заводу - це довгострокові інвестиції, повернення яких можливо лише у випадку довгострокових замовлень. А якщо гроші почнуть витікати з Євросоюзу, то й отримати їх буде складніше.
Відносно ж Греції, то хоча він й має виробника боєприпасів - Hellenic Defense Systems, але він не відрізняється високими обсягами виробництва 155-мм снарядів. Більше того, станом на 2022 рік виробництво знаходилось у стані перенесення виробництва з Афін. Й попри все Hellenic Defense Systems точно не можливо назвати потужним виробником, але він також зацікавлений у тому, щоб гроші дістались йому.
А на це додається ще один аспект, який тісно пов'язаний із Кіпром, який природно йде у політичному фарватері Греції - Туреччина. Бо у випадку рішення закуповувати снаряди у третіх країнах саме Анкара може отримати доволі значні кошти.
Й хоча причини дійсно зрозумілі, але чомусь з Німеччини з її Rheinmetall, який значно масштабувався у виробництві боєприпасів за останні роки, ані з Норвегії з Nammo, ані з Чехії, Болгарії, Румунії та інших країн ЄС, де йде виробництво боєприпасів такі пропозиції не чути.
Ще на цю тему
- 07.09.2024 Британія передасть Україні понад 600 ракет для ураження суден
- 07.09.2024 Українські дрони можуть вражати військові об’єкти РФ на відстані до 1800 км, - Буданов
- 07.09.2024 Бундесвер обіцяв 12 PzH 2000 до кінця 2024 року, тепер німці уточнили графік, і це радує мало
- 06.09.2024 Німеччина передає Україні 12 самохідних гаубиць Panzerhaubitze 2000
- 05.09.2024 Умєров та Пісторіус обговорили постачання сучасних ракетних систем та боєприпасів для України
- 03.09.2024 Парламент Румунії остаточно схвалив передання Україні ЗРК Patriot
- 03.09.2024 ЗМІ: США близькі до домовленості про надання Україні ракет великої дальності для F-16
- 02.09.2024 На озброєння ЗСУ надійде вітчизняний бронетранспортер «Хорунжий» / Фото
- 30.08.2024 В Україні запустили виробництво німецьких дронів Vector
- 30.08.2024 Українська балістична ракета долетить до Москви, Сочі та Саратова - названо дальність
- 29.08.2024 Завод у США збільшив виробництво артилерійських снарядів для покриття потреб України
- 28.08.2024 Литовці передали Україні останні з понад 1100 антидронових комплексів за "народні" 8 млн євро